A könyv az ószövetségi héber költészettel foglalkozó szakirodalom egyik klasszikus darabja. Szerzője elsősorban az irodalomtudomány szempontjai szerint elemzi a biblia költői szövegeit.
Csaba Balogh
The origins of the Book of Isaiah go back to the 8th century B.C., being one of the ancient books of the Old Testament. It is well-known, however, that the book was composed during several centuries. The purpose of this project is to examine this long compositional history of the book of Isaiah from its beginnings up to the moment that it has come to be included into the Old Testament canon.
In Jeremiah 28, there is a dispute between the prophets Jeremiah and Hananiah over the (il)legitimacy of prophecies of salvation concerning Judah and prophecies of judgement regarding Babylon. On the eve of Jerusalem’s fall to the Babylonians, the prophet Jeremiah, who proclaims judgement on Judah at the hands of Babylon, appears to be the true, genuine, canonical voice of God.
In Jeremiah 28, there is a dispute between the prophets Jeremiah and Hananiah over the (il)legitimacy of prophecies of salvation concerning Judah and prophecies of judgement regarding Babylon. On the eve of Jerusalem’s fall to the Babylonians, the prophet Jeremiah, who proclaims judgement on Judah at the hands of Babylon, appears to be the true, genuine, canonical voice of God.
A kurzus célja az, hogy rávilágítson az Ószövetség néhány jelentősebb tematikájára, amelyek mind ebben a kanonikus gyűjteményben, mind pedig a későbbi judaizmusban és keresztyénségben kiemelt jelentőségűek. Az Ószövetség főbb teológiai irányvonalainak átfogó felvázolása után, a kurzus olyan kulcsfontosságú kérdésekkel foglalkozik, mint a szentség, bűn-büntetés-bűnbocsánat, áldás, nemzeti teológia, univerzalizmus és partikularizmus. A kurzus külön figyelmet szentel annak, hogy ezek az ószövetségi koncepciók hogyan alakítják a későbbi zsidóság hitét, hogyan vannak jelen az Újszövetségben, illetve a keresztyén teológiában.
A kurzus célja az Ószövetség prófétai szövegeinek elemzésével kapcsolatos sajátos exegetikai problémák megismerése. A prófétai szövegek gyakran költői formában íródtak. A költői nyelv jellegzetes szókinccsel és más (pl. narratív) szövegektől eltérő sajátosságokkal rendelkezik. A próféciákban általában önálló, kisebb szövegegységekkel van dolgunk. Ezeket az eredetileg önálló irodalmi egységeket egy későbbi szerkesztési folyamat rendjén bizonyos szempontok szerint egymás mellé rendelték úgy, hogy azok egy prófétai "könyvet" hozzanak létre.
Az Ószövetségi teológia tárgy általános célja az, hogy megpróbálja keretbe foglalni a tartalmilag oly szerteágazó Ószövetséget, és rávilágítson azokra a referencia-pontokra, amelyek a későbbi hagyományozás folyamán a zsidóság és a keresztyénség révén az emberiség kulturális közkincsévé váltak. Az Ószövetségi teológia I tárgy sajátos célkitűzése az, hogy bemutassa a korábbi ószövetségi-teológiai rendszerezési kísérleteket (tudománytörténeti áttekintés), majd ezek után rátér az ószövetségi istenképekre. A fókuszban a monoteizmus, a mitologikus nyelvezet és az istenábrázolás kérdése áll.
A Biblikus Tudományok Európai Szövetsége (European Association of Biblical Studies / EABS) 2013 július 30 és augusztus 2 között Lipcsében tartotta 18. éves konferenciáját. Az esemény fő szponzora a több mint 600 éves múlttal rendelkező Lipcsei Egyetem volt, főként annak Teológiai Fakultása. A helyválasztást illető döntés nem szorul különösebb indoklásra, hiszen a bibliai tudományok vonatkozásában ez a város olyan neves tudósok örököse, mint pl.
Az Ószövetségi exegézis I kurzus célja az, hogy konkrét példák által bemutassa az ószövetségi szövegelemzés folyamatát, rávilágítson a bibliai szövegek értelmezésének problémáira, és segítsen abban, hogy a hallgató megtanuljon kritikusan viszonyulni egy konkrét szöveghez és annak értelmezéseihez. A kurzus ugyanakkor lehetővé teszi egy konkrét bibliai perikópa mélyebb megértését is (Ézsaiás 6:1-9:6).
Pages
![Subscribe to Csaba Balogh](https://proteo.hu/misc/feed.png)